Kanslergadeforliget,+Steinckes+socialreform,+Wall+Street

=Kanslergadeforliget, K. K. Steinckes socialreform og krakket på Wall Street=

Indledning
Danmark er kendt for at være en velfærdsstat. Denne velfærdstat har været langt undervejs og har gennemgået mange ændringer, meget modstand, arbejdet på velfærden har i det store hele været en omfattende opgave. Fordi vores velfærd er så udtalt, er det vigtigt, at undersøge nogle af de punkter, der har haft størst virkning på udviklingen. Heriblandt er krakket på Wall Street, Kanslergadeforliget og Steinckes socialreform vigtige begivenheder at hive fat i.



Kanslergadeforliget
Kanslergadeforliget er et forlig, der blev indgået den 30. januar 1933. Navnet kommer af Kanslergade, hvor den socialdemokratiske statsminister Thorvald Stauning boede, og her, i hans lejlighed fandt forhandlingerne sted mellem repræsentanter fra partiet Venstre og regeringspartierne Socialdemokratiet og Radikale Venstre.

Baggrunden for forliget var en stor økonomisk krise, med op til 44 % arbejdsløshed og hårde vilkår for landbruget, som var Danmarks hovedeksporterhverv. Mange arbejdsgivere varslede samtidigt med lockout, hvilket ville forværre situationen yderligere. Alt dette skyldes i høj grad de negative følger af 1. Verdenskrig.

Regeringen opnåede en udsættelse af overenskomsten mellem arbejdere og arbejdsgivere, så der kom et etårigt forbud mod lockout og strejke. Dette gik i mod Venstres ideologi, men de accepterede overenskomstindgrebet, som gennemførtes ved, at de undlod at stemme om det. Kronen blev sænket med 10 % og fastholdt på 22,5 i forhold til det engelske pund, og der kom store overførsler til landbruget, mens priser på landbrugsvarer blev forhøjet. Yderligere aftaltes det at gennemføre K. K. Steinckes socialreform.

I forliget måtte alle parter acceptere dele, der var i klar modstrid med deres grundlæggende ideologier og principper. Men som Stauning sagde, havde man i Danmark ”solgt nogle principper, men reddet landet”. Staten havde med sin aktive indgriben hermed definitivt påtaget sig ansvaret for landets økonomiske liv.



K. K. Steinckes socialreform
Socialdemokraten Karl Kristian Steincke fremsatte for regeringen et forslag om en socialreform. Her blev mange forskellige love samlet i fire hovedlove: lov om offentlig forsorg, lov om folkeforsikring, lov om arbejdsløshedsforsikring og arbejdsanvisning og lov om ulykkesforsikring. Reformen var et resultat af Kanslergadeforliget og trådte i kraft den 1. oktober 1933.

Steincke havde helt tilbage i 1910’erne, da Venstre var i regeringen, arbejdet på sociallovgivningen. Han var af den mening, at alle skulle have ens lovbestemte ydelser, og at man altså ikke først skulle gennemgå en vilkårlig tvangs- og skønsvurdering. Med retsprincippet ville man styrke den individuelle borgers selvfølelse og retssikkerhed.

Steinckes socialreform lettede byrderne for kommunerne, hvor man foretog skønsvurderingerne, mens staten overtog mere af financieringen. De frivillige socialforsikringer blev styrket, og vilkårene for de personer, der modtog offentlig hjælp blev generelt mere humane. Reformen havde en langvarig effekt på eftertidens socialpolitik og arbejdsløshedspolitik.



Wall-street
- Wall Street krakkets påvirkning på den danske økonomi - Landbruget - Udenlandske handelspartnere trækker sig

Den 29. oktober 1929 faldt aktierne på the New York Stock Exchange og mange store formuer gik tabt. Kun 14 dage inden havde aktiemarkedet sin største succes og en økonomiprofessor fra Yale, Irving Fisher, havde forudset at aktiemarkedet ville stige inden for de næste par måneder, men som sagt, 14 dage senere smeltede hele markedet sammen. Krakket på Wall Street havde stor betydning for den danske økonomi, da den internationale bankuro fik konsekvenser for Kjøbenhavns Handelsbank. Fra maj 1931 opsiger en række udenlandske banker deres kreditter til handelsbanken. Danmark blev ikke ramt af verdenskrisen før 1931, grundet priserne på råvarer faldt mere end priserne på de danske eksportvarer, men i 1931 blev priserne på eksportvarerne ved med at falde og dette havde store konsekvenser for det danske landbrug, som 80 % af den danske eksport bestod af. Efter krisen ramte landbruget, toppede arbejdsløsheden også i Danmark. Grundet pengemangel mistede landbruget sit købekraft og dette videreudviklede sig til resten af det danske samfund.

Problemstillinger
- Hvad førte til beslutningen om at gennemgå et forlig på tværs af idelogierne, og hvad resulterede dette forlig i? - Hvem og hvad stod bag Socialreformen, og hvad gjorde den for eftertidens socialpolitik? - Hvordan var forholdene før, under og efter det store krak på Wall Street?

Kildeangivelse
Andersen, Lars, m.fl. //Fra Verdenskrig til Velfærd//, Fokus Ploug, Niels, m.fl. //Den Danske Velfærdstats Historie//, Socialforskningsinstituttet Henrik Petersen, Jørn m.fl. //Dansk Velfærdshistorie – Mellem Skøn og Ret//, Syddansk Universitetsforlag [] []

Lynge Andersen, Lennart. //Finansielle Kriser//. Forlaget Thomson Ellemose, Søren. //Finanskrise.// Documentas [] include component="pageList" hideInternal="true" limit="10"