Velfærdsstaten+-+den+3.+vej

Under velfærdsstatens blomstring omstod der nye ideer om, hvordan velfærdssamfundet skulle struktureres. De kendte politiske strategier som socialismen og kapitalismen blev set på med nye øjne, og det hævdedes at man med fordel kunne tage enkelte elementer fra hver fløj, og gå en ”tredje vej”. Dette opl æg sætter fokus på denne ”3. vej” som en politisk retning i velfærdsstaten i det 20. århundrede.
 * Introduktion **


 * Problemstillinger: **
 * Gør rede for den 3. vej som politisk strategi.
 * Vurder den 3. vej-strategiens fordele over ulemper.
 * Overvej hvorfor ideen om den 3. vej blev politisk fokuspunkt på netop dette tidspunkt i DK (midt i 1950’erne).

Ideen om den 3. vej stammer fra Anthony Giddens, en britisk sociolog som satte spørgsmålstegn ved velfærdsstatens egentlige værdi. Dette gjorde han, fordi han så en stigende problematisering i takt med at store befolkningsgrupper presses ud af arbejdsmarkedet, grundet effektiviteten i virksomhederne og de stadig stigende krav til arbejdsstyrkens kvalifikationer. Dette afspejler i øvrigt den store klassedeling. Ideen opstod således i England, men spredte sig hurtigt til det øvrige Europa. I Danmark blev ”den 3. vej” først rigtig ført frem i lyset umiddelbart efter folkepensionens vedtagelse i 1956. I en stor samfundsdebat (om hvorvidt velfærdsstaten var godt eller skidt) blev ideen om den 3. vej repræsenteret af Socialdemokratiet:

// ”Den socialdemokratiske velfærdsstat er et projekt, hvor social-, arbejdsmarkeds-, uddannelses- og kulturpolitik bliver tænkt sammen til en demokratisk frigørelses- og tryghedsstrategi.” //


 * ...Så hvad er ”den 3. vej”? **
 * Den tredje vej er vejen //mellem// statssocialisme på den ene side og ureguleret kapitalisme på den anden.
 * Den tredje vej er et forsøg på et forene kapitalismens økonomiske effektivitet og vækst med social retfærdighed og øget lighed.
 * Den tredje vej er en tilsyneladende ny politisk dagsorden, hvis politiske hoveddrivkraft hverken er den gamle socialdemokratiske venstrefløj eller det konservative ’nye højre’, men derimod et konsensussøgende[1] “centrum-venstre”.
 * Den tredje vej er således en strategi for fornyelse af velfærdsstaten, der går “hinsides venstre og højre” (– titlen på Anthony Giddens bog fra 1994, som vi naturligvis har læst og nærstuderet)
 * Strategien om den tredje vej skal naturligvis ses på baggrund af den samfundsmæssige sammenhæng, hvori den er blevet til, nemlig udviklingen af den engelske velfærdsstat efter Anden Verdenskrig (beskrevet ovenfor).

Under den 3. vejs udførelse opstod desuden ideen om, at regeringen ikke kunne stille sig tilfreds med at sikre alle borgere en basistryghed; staten skulle i stedet være med til at få alle borgere i samfundet op på acceptabelt niveau. Fremvæksten af middelklassen i 1950’erne og 60’erne var et resultat af regeringens forsøg på at tage ”den tredje vej” via en ekspansion i den offentlige sektor. Klassemæssigt set reducerede det den store klassemæssige ulighed, og skabte en voksende middelklasse.

Velfærdstaten og den 3. vejs popularitet udgjorde en væsentlig rolle i den økonomiske høj konjunktur fra 1958, men blev ligeledes stemplet som syndebuk under lavkonjunkturen i 1970’erne. Ikke desto mindre er den politiske forskel mellem højre og venstre fløj markant mindsket siden indførslen af den 3. vej, da begge fløje er enige om, at det er vejen frem. Dette ses desuden også på verdensplan, hvor mange lande er begyndt at stræbe mere efter Giddens opskrift på den 3. vej som en moderne socialdemokratisk politik, der reformerer den offentlige sektor i retning af borgernes behov, da Danmark og den skandinaviske velfærdsmodel er blevet en rollemodel for andre lande. Man kan for eksempel se, at USA med Obama som præsident er begyndt at have stigende fokus på tryghed – både økonomisk og socialt – som netop er ansete kendetegn ved den 3. vej.
 * Perspektivering. **

Af Jonas Bengtsén og Andreas Kühnel.

//"Det sociale Europa//", Lars Olsen, Forlaget Fremad, 1999. "//Fra verdenskrig til velfærd//" kernestof i historie, Lars Andersen m.fl., Nordisk forlag, 2008. http://www.gf.dk/socialdemokratiet.htm http://da.wikipedia.org/wiki/Anthony_Giddens

[1] Det vil sige, at deltagerne sammen søger en fælles løsning på et problem eller holdning til et emne.