Velfærdsstaten,+grundloven+1849+og+retten+til+hjælp

Grundloven af 1849 gav anledning til, at de fattigste kunne modtage offentlig hjælp under visse betingelser. Fattighjælpen var første skridt i retningen mod vores nuværende velfærdsstat. Dette emne er relevant, fordi dette vr første gang personer havde retten til hjælp fra staten.
 * Opslagets relevant**

D. 5. juni i 1849 fik Danmark en grundlov. Danmark fik dermed demokrati, og enevælden blev afskaffet. Grundloven er Danmark, Færøerne og Grønlands forfatning (Grundlæggende regler for en stats styreform og organisation). Grundloven indeholder 89 paragraffer, som også er inddelt. Grundloven er den lov, som beskriver de grundlæggende regler for samfundet, fx det enkelte individs rettigheder og pligter, folkekirken, regeringsformen, domstolene osv.. Der er forskel på en lov og en grundlov, idet at en nyere grundlov godt kan ændre en gammel, men en nyere lov kan ikke ændre en gammel grundlov. Hvis man vil ændre noget i grundloven, er det folketinget, der skal foretage ændringen. Vedtagelsen skal gentages efter et folketingsvalg, og forslaget skal naturligvis sendes til folkeafstemning. For at ændringen kan træde i kraft, skal flertallet udgøre mindst 40% af alle stemmeberettigede.
 * Grundloven 1849**

Grundloven af 1849 fastlagde, at man havde ret til at modtage offentlig hjælp under visse betingelser, hvis man hverken kunne forsøge sig selv eller sin familie. Hvis man modtog fattighjælp, mistede man sin frihed. Man mistede stemmeretten samt retten til frit at gifte sig eller flytte rundt i landet. Hvis man ikke kunne klare sig selv socialt og økonomisk, var man ikke længere en fri borger i samfundet, og modtagelse af fattighjælp blev derfor betragtet som selvforskyldt. Det gik dog, under industrialiseringen, op for politikere og økonomiske eksperter, at mennesker kunne havne i social og økonomisk nød, uden at det udelukkende var deres egen skyld. Man fandt også ud af, at arbejdernes lønninger var så lave, at de ikke havde mulighed for at spare op, så de på længere sigt kunne klare sig. Et stort problem ved fattighjælp var også, at når man først var blevet modtager af fattighjælp, var det meget svært at slippe ud af det igen. Staten krævede, at modtageren skulle betale al gælden til staten tilbage, hvilket var umuligt. Hvis modtageren var afgået ved døden, blev gælden overført til børnene og de stod nu med problemet.
 * Grundlovens betydning for velfærdsstatens udvikling**

1) Hvad er grundloven af 1849? 2) Var der mulighed for at slippe ud af fattighjælp igen? 3) Hvilken betydning havde grundlovens af 1849 for velfærdsstatens udvikling?
 * Problemstillinger**

Der er megen snak om, hvor vidt man kan være tillade sig at kalde sig fattig i Danmark, når millioner af mennesker verden over sulter. Diskussionen går så vidt på, om de danskere som er dårligst stillet lever under fattigdomsgrænsen. En fattigdomsgrænse er den grænse, der angiver den mindste indkomst, som det er muligt at leve af uden at leve i fattigdom. Der findes ingen officiel fattigdomsgrænse i Danmark, men flere organisationer har fastlagt en grænse for, hvornår man kan tale om at være fattig i Danmark. Selvfølgelig er der mennesker i Danmark, som er presset økonomisk, og som har brug for hjælp, men kan de kaldes fattige, når man tager fattigdomsbegrebet i andre lande i betragtning? Hvis man modtog fattighjælp var man virkelig fattig, og det var en ydelse man kun ønskede at modtage, hvis man overhovedet ikke havde andre muligheder. Dette viser, at selvom vores velfærdsstat er en langt forbedret udgave end hvad Danmark startede, så er emnet ”fattighjælp” stadig under belysning.
 * Perspektivering**

- Andersen, Lars m.fl. Fra verdenskrig til velfærd. Nordisk Forlag A/S. 2006. - Bryld, Carl-Johan. Danmark fra oldtid til nutid. Gyldendal. 2002. - [|www.denstoredanske.dk] (Søgeord: Grundloven 1849). - [|www.danmarkshistorien.dk] (Søgeord: Det unge demokrati, fattigdom og socialpolitik).
 * Kilder**

Af Mette & Katja