ww1+Industrialiseringens+betydning

‍‍Første ‍‍Verdenskrig var den første fuldstændigt industrielle krig. Den industrielle masseproduktion var en forudsætning for verdenskrigens millionhære. Soldaterne var klædt i masseproducerede uniformer, bar masseproduceret udstyr og kæmpede med masseproducerede våben. Under krigen blev nye krigsførende metoder taget i brug, som kun kunne lade sig gøre med den industrielle og teknologiske udvikling. Våbenet som formede og udgjorde det dødelige resultat af krigen var maskingeværet, det hurtigtskydende og langtrækkende artilleri, som også var afhængigt af industriens evne til at forsyne dem med tilstrækkelige mængder af ammunition. Ud over masseproduktionens afgørende betydning for krigens udfald, var industrialiseringen i høj grad også med til at udvikle transporten, og dermed mobilisering under krigen.

Krigens udfald blev ’bestemt’ af industrialiseringen som i perioden var under stor opblomstring, og det er derfor vigtigt at kende til industrialiseringens positive (såvel som negative) udvikling. Teknologien, som industrialiseringen medførte, var altafgørende. I starten af det 20. århundrede sås teknologien som den mirakelmedicin, som kunne kurere hele menneskelighedens problemer, nærmest ubegrænset. Krigen bar præg af industrialiseringen alle vegne: krigsførelse, herunder udvikling af våben, mobilisering, kommunikation. En lang række af punkter gør sig gældende for krigens udfald, og det har derfor stor betydning at forstå industrialiseringens indvirkning herpå. Problemstillinger: - Havde krigens udfald været den samme, hvis industrialisering og teknologi havde været på et lavere niveau end i krigens periode? - Hvordan havde krigen udspillet sig, hvis nogle af de nævnte led i industrialiseringen var udeladt? - Hvad var masseproduktionens betydning? _

Der har lige siden den første kendte krig i verdenshistorien været udvikling inden for våbenteknologi og måden man førte krig på, men det havde været med små forbedringer løbende. Det mest markante spring i måden man førte krig på, kom med Første Verdenskrig i det 20 århundrede, som bød på mindst fire nye former for krigsførelse, nemlig luftangreb, giftgas, tanks og ubåde. Grunden til at man forbedrer og udvikler ny teknologi, er for at prøve at eliminere eller mindske nogle af de problemer der opstår i fronten. 1 Verdenskrig var, som alle krige de seneste 100 år, en skyttegravskrig. Et af de største ulemper ved skyttegravskrigene var, at det var svært at opnå et markant gennembrud på fronten. Som et forsøg på at ændre dette faktum, opfandt England kampvognen, eller tanken. Den fik dog ikke den afgørende betydning for krigens fremgang, som man havde håbet på. Den primære grunde til dette var at den var for langsom, hvilket gav tyskerne mange muligheder for at opfinde gode forsvarsformer. Tripelententen (England, Frankrig og Rusland) var dog ikke de eneste til at komme med banebrydende nye våben til at nemmere og hurtige eliminere flest mulige fjender. Tripelalliancen (Tyskland, Østrig-ungarn og Italien ), især Tyskland, benyttede sig at sin store kemiske industri til at udvikle giftgasser, der i modsætningen til granater var umulige at søge læ for. Gassen sank til jorden, grundet den var tungere end atmosfærisk luft, og dræbte soldater, der ellers ville være beskyttet mod granaterne. Men giftgassen var ligesom kampvognen langt fra perfekt; hvis man brugte dem når det blæste meget, kunne gassen let blæse over i ens egen skyttegrav. Begge fronter opfandt dog kort tid efter giftgassens introduktion, gasmasker, hvilket gjorde giftgassen mere eller mindre ubrugelig. Flyet var nok den største nye faktor i den nye måde at føre krig på, som opstod under første verdens krig, da den tilføjede en helt ny dimension til krigen, og derved en masse nye muligheder, både på den offensive, og defensive front. I starten af krigen havde flyene kun lille betydning, da de var for langsomme, og fløj for lavt, og de blev brugt til at observere fjendens bevægelse. Da fjenderne blev ved med at skyde ens observations fly ned, opstod jagerfly, der var udstyret med maskingevær og bomber, og havde til formål at skyde modstandernes fly ned. Før i tiden, når et land havde været i krig, var der en slagmark, hvor krigen blev udkæmpet, men med flyet var det nu muligt at angribe selve landet, hvilket betød, at man også skulle være mere klar til at forsvare sit eget land mod angreb end tidligere. En anden relativt ny opfindelse, der også var banebrydende i måden at føre krig på, var ubådene. De kunne bevæge sig mere eller mindre ubemærket, og var langt billigere at producere end kampskibe. Ubådene blev primært benyttet af tyskerne, og de var med til at bryde den engelske blokade, og forstyrre handlen mellem England og Frankrig idet de beskød handelsskibe derimellem.

Første Verdenskrig har haft stor betydning for måden vi føre krig på i dag, da man kan sige, at det var den første moderne krig i verdenshistorien. Det var samtidig den første krig der blev vundet på baggrund af de våben man havde, og hvordan man brugte dem - hvor det tidligere havde været kvantitet der primært vandt krige, handlede det nu mere om kvalitet - hvilket stadig er tilfældet den dag i dag.

Det automatiske maskingevær blev opfundet af amerikaneren Maxim i 1884. Maskingeværet kunne affyre 300-500 skud i minuttet og blev ved med at skyde, så længe der var ammunition, og aftrækkeren blev holdt inde. Teoretisk svarede maskingeværets ildkraft til 30-50 mand med almindelige geværer, men i praksis var det betydeligt mere effektivt. Dette var også grunden til at maskingeværet uden sammenligning var det våben, der dræbte flest soldater under Første Verdenskrig.

[|**Christian Campradt**]**, 29/9 1916** **(dagbog)** //[...] Vi par mennesker sidder tavse og stumme og venter. - Kl. 12 middag. Beskydningen forstummer som ved et slag, alt som endnu lever springer op, det er få, bittert få. "Franskmanden kommer" bliver der råbt over alt. Alle springer til geværet, dér kommer række efter række af franskmænd med blinkende bajonetter, 6 rækker er der, den første 80 m. herfra. Vores gevær fyrer løs, det skyder og skyder og strejker ikke, den trofaste ting: derover falder de, går i stå, springer frem, flere bliver liggende. Stormangrebet standser, det standser, de overlevende løber tilbage, mange er blevet indhentet af maskingeværkugler: skyttegraven er blevet holdt! Angrebet er slået tilbage!! […]//

__ Kilde: Haderslev Byhistoriske Arkiv, HBA10358 indholder feltpost, militærpapirer, scrapbog, forskellige breve og hans gennemskudte tegnebog. __

Kilden er et uddrag af Christian Campradt’s dagbog – hvilket medfører at kilden er en primær kilde som er bevaret. Det fremgår af uddraget at han har oplevet og set den barske virkelighed med sine egne øjne, hvorefter han har formidlet det sort på hvidt. I dagbogen beskriver han krigens konstante, stillestående mønster, med vekslende kampe på hver deres fronter. Han lægger stor vægt på at fortælle om maskingeværets trofaste, gentagende præstationer.

Kilden forstærker forståelsen af skyttegravskrigen, som blot understøttes af ’scener’ fra det virkelige liv som soldat under krigen. Således er kildens anvendelighed fastlagt, og troværdigheden er gældende, da det ville være som at snakke med manden selv!



Maskingeværskytter poserer for kameraet med den tyske hærs standard maskingevær gennem hele krigen, Maxim MG08. Maskingeværet dræbte uden sammenligning flest soldater under 1. Verdenskrig. Maskingeværet var vandkølet og vejede med vand og affutage ca. 53. kg. (heraf bl.a. grunden til skyttegravskrigen da geværet var vanskeligt at flytte rundt på.)

Kildehenvisning:

[] d. 22/9/11 [] d. 22/9/11

"Skruen uden ende - Den vestlige teknologis historie", 3. udgave, Keld Nielsen, Henry Nielsen, Hans Siggaard Jensen, Nyt Teknisk Forlag, 2005 "Teknologihistorie", Peder Meyhoff, Peter Mouritsen, Systime A/S, 2005, Nørhaven books, Viborg